Huhtikuussa perustetut öljykasvien alueelliset viljelijäryhmät ovat toimineet perustamisestaan lähtien aktiivisesti ja keskusteluryhmissä on ollut vilkasta viestienvaihtoa erilaisista öljykasvien viljelyyn liittyvistä haasteista. Kaakkois-Suomen ryhmää on puhuttanut alkukesän kuivuus ja tuholaispaine, Salon seudulla mietittiin oikeaa kylvöajankohtaa ja tuskailtiin sateiden epätasaista jakautumista. Pohjanmaalla oikea kylvöajankohdan määrittely huoletti ensin, mutta kylvöjen jälkeen siellä öljykasvien kasvuvauhti on ollut hurjaa.
Uusien ratkaisujen äärellä keskusteltiin myös perusasioista
Pohjanmaan öljykasviryhmä kokoontui heinäkuun ensimmäisellä viikolla tutustumaan Lapuan ja Kauhavan alueen öljykasviviljelyksiin. Ensimmäisellä kohteella, Jouko Hyvärisen Sinuhe -kevätrypsilohkolla, ryhmä pääsi tutustumaan erilaisiin tilamittakaavan kokeisiin, joita Hyvärinen tekee yhteistyössä Viljelijän Bernerin kanssa. Tilalla on kokeilussa mm. erilaisia uusia ratkaisuja tuholaisongelmien selättämiseksi, biostimulantteja erilaisten abioottisten stressien helpottamiseksi sekä uusia lannoitevaihtoehtoja öljykasveille. Kokeiden lisäksi ryhmä keskusteli vilkkaasti öljykasvien versoutumiskyvystä ja sadonmuodostuksesta sekä siihen liittyen myös erilaisista lannoitusstrategioista.
Laiman nopea alkukehitys yllätti viljelijät
Hyvärisen lohkoilta ryhmä siirtyi Jarmo ja Jaakko Hietamäen kevätrapsilohkoille, jossa vertailtavana olivat mm. Laima -populaatiorapsin ja Brander -hybridirapsin ominaisuudet. Hietamäet ovat olleen vannoutuneita Branderin viljelijöitä, mutta tänä vuonna he päättivät kokeilla ensimmäistä kertaa Laima -populaatiorapsia Branderin rinnalla. He ovat pitäneet erityisesti Branderin hybrideille tyypillisestä nopeasta alkukehityksestä, mutta tällä kertaa Laima pääsi yllättämään heidät jopa hieman Branderia nopeampana taimettujana. Todennäköinen syy tälle Laiman nopealle kehitykselle löytyy kuitenkin siemenen käsittelystä, sillä tänä vuonna kaikki Viljelijän Benerin myymät, Suomessa pakatut siemenerät oli käsitelty SeedGO-biostimulanttivalmisteella, jonka tiedetään nopeuttavat taimettumista ja biomassan kehitystä.
Kevätrapsien kasvupotentiaali vakuutti viljelijät tulevista kylvösuunnitelmista
Hietamäkien keltaisena loistavan rapsilohkon reunalla spekuloitiin myös tulevia kylvöaikomuksia. Syysöljykasvien osalta ryhmä totesi melko yksimielisesti, että riski talvehtimisen epäonnistumisesta on Pohjanmaan alueella liian suuri suhteessa mahdollisesti saatavaan lisäsatoon. Kevätrapsilla on totuttu saamaan yli 3000 kg/ha satoja, jolloin satoero syysrypsiin tai -rapsiin nähden ei ole kovin suuri, mutta riskit ovat huomattavasti vähäisemmät. Myöskään kevätrapsin pidempää kasvuaikaa verrattuna kevätrypsiin ei pidetty liian suurena riskinä, kunhan kylvö tehdään ajoissa. Kevätrapsin mahtava potentiaali oli vakuuttanut viljelijät, sillä paluumatkalla eräskin ryhmän jäsen oli alkanut suunnitella lajin vaihtoa ensi kevääksi.
![Jouko Hyvärisen Sinuhe-kevätrypsilohkolla](https://viljelijanberner.fi/media/wysiwyg/BOX_700x486px__l.jpg)
![Jouko Hyvärisen Sinuhe-kevätrypsilohkolla](https://viljelijanberner.fi/media/wysiwyg/BOX_700x486px__l.jpg)
![Jarmo ja Jaakko Hietamäen kevätrapsilohko, jossa vertailtavana olivat mm. Laima -populaatiorapsin ja Brander -hybridirapsi](https://viljelijanberner.fi/media/wysiwyg/BOX_700x486px__l_2.jpg)
![Jarmo ja Jaakko Hietamäen kevätrapsilohko, jossa vertailtavana olivat mm. Laima -populaatiorapsin ja Brander -hybridirapsi](https://viljelijanberner.fi/media/wysiwyg/BOX_700x486px__l_2.jpg)